PATVIRTINTA
Klaipėdos r. Veiviržėnų Jurgio Šaulio gimnazijos   
direktoriaus 2018 m. rugpjūčio 31 d. įsakymu Nr. V-120
                      				 
klaipėdos r. veiviržėnų Jurgio Šaulio gimnazijos 2018–2019 m. m. ugdymo planaS

I SKYRIUS 
2017–2018 m. m. ugdymo plano įgyvendinimo analizė 

	2017–208 m. m. ugdymo planas buvo sudarytas vadovaujantis 2015–2016 ir 2016–2017 metų pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programų bendraisiais ugdymo planais, patvirtintais Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2015 m. gegužės 6 d. įsakymu Nr. V-459. 
	Ugdymo planas sudarytas, siekiant gerinti ugdymo kokybę, remiantis veiklos įsivertinimo metodika, mokymosi krypčių pasirinkimo galimybių didinimo 14–19 metų mokiniams modeliu bei Vidurinio ugdymo programos aprašu. Sudaryti ugdymo planą, tenkinant individualius mokinių poreikius, teikti kokybiškesnę pagalbą specialiųjų poreikių turintiems mokiniams.
	Sudarant ugdymo planą buvo siekiama mažinti pagrindinio ugdymo pirmos pakopos mokiniams mokymosi krūvius, sudaryti kuo palankesnes sąlygas ugdytis vidurinio ugdymo pakopos mokiniams.
	2 klasių mokiniams buvo sudarytas maksimalaus valandų skaičiaus ugdymo planas, nes 1 val. pridedama choreografijai. Taip pat buvo sudarytas I gimnazijos klasėms maksimalaus valandų skaičiaus ugdymo planas. 
	Vidurinio ugdymo pakopos mokiniams buvo sudarytos sąlygos individualaus ugdymosi plano sudarymui pagal savo poreikius ir gimnazijos galimybes.
          2, 4, 6 ir 8 klasės dalyvavo Nacionaliniame mokinių pasiekimų patikrinime (NMPP), objektyviai įsivertino mokymosi pasiekimus. 
	2 klasės mokinių vidutiniškai surinktų taškų dalis (proc.) iš matematikos 2017 m. buvo 71,4, o 2018 m. – 77,7; skaitymo 2017 m. – 66,7, 2018 m. – 74,7; rašymo 2017 m. – 72,8, 2018 m. – 78,8. 2018 m. 2 kl. mokinių visi pasiekimai geresni negu 2017 m. 
	4 klasės mokinių vidutiniškai surinktų taškų dalis iš matematikos 2017 m. – 67,4, 2018 m. – 68,1; skaitymo 2017 m. – 69,1, o 2018 m. – 64,8; rašymo 2017 m. – 65,6, 2018 m. – 61,4; pasaulio paž. 2017 m. - 60,5, 2018 m. – 62,6. 2018 m. 4 klasės mokinių geresni matematikos ir pasaulio paž. rezultatai, blogesni skaitymo ir rašymo. 
	6  klasės mokinių vidutiniškai surinktų taškų dalis (proc.) iš matematikos 2017 m. buvo 44,6, o 2018 m. – 44,1; skaitymo 2017 m. – 41,3, 2018 m. – 50,2; rašymo 2017 m. – 49,6, 2018 m. – 32,5. 2018 m. 6 klasės mokinių geresni skaitymo pasiekimai, bet ypač blogesni rašymo. 
	8 klasės mokinių vidutiniškai surinktų taškų dalis (proc.) iš matematikos 2017 m. buvo 37,4, 2018 m. – 38,7; iš skaitymo 2017 m. – 46,6, 2018 m. – 38,7;  iš rašymo 2017 m. – 49,7, 2018 m. – 47,4; iš gamtos mokslų 2017 m. – 48,9, 2018 m. – 61,5; iš socialinių mokslų 2017 m. – 43,1, 2018 m. – 54,8. 2018 m. 8 klasės mokinių matematikos, gamtos ir socialinių mokslų rezultatai geresni, blogesni skaitymo ir rašymo rezultatai. 
	Atlikus 2016 m. ir 2018 m. lyginamąją pažangos pokyčių analizę pastebėta, kad 2018 m. 4 kl., 6 kl. ir 8 kl. mokinių rezultatai iš visų dalykų pablogėjo - pažangos nepadarė, išskyrus 8 kl. mokiniai padarė pažangą 0,2 dalimi iš matematikos.
	2018-2019 m. m. didesnį dėmesį atkreipti į skaitymą ir rašymą 5, 7 ir I klasėse.
	Iš Ugdymo plane mokinio ugdymo poreikiams tenkinti bei mokymosi pasiekimams gerinti skirtų valandų 1-4, 5–8 ir I–II klasių mokiniams buvo skirta 9 valandos: choreografijos ugdymui 2 kl., mokymosi pasiekimams gerinti bei mokymosi pagalbai teikti tarifikuota po 1 val.: I a ir I b kl. lietuvių k. turintiems mokymosi sunkumams, I a ir I b kl. matematikos žinių gilinimui, II klasei chemijos tyrimams, fizikos olimpiadinių uždavinių sprendimui, IT programavimui; dalijimui į grupės 33,5 val.: dorinio ugdymo, informatikos, užsienio kalbų mokymui ir technologijoms. III–IV klasėse 10 val. skiriamos pasirenkamiesiems dalykams (informacinėms technologijoms – 2 val., informacinėms technologijoms (programavimui) – 2 val., braižybai – 1 val., užsienio kalbai – 4 val., ekonomikai ir verslumui – 1 val.), 18,5 valandų skiriama moduliams (lietuvių k., anglų k., matematikos, istorijos, biologijos, fizikos, chemijos). Mokykla skiria didelį dėmesį pagalbos teikimui nedalyvavus mokiniams pamokose dėl ligos, papildomam darbui su gabiaisiais mokiniais, besiruošiantiems olimpiadoms ar konkursams. Mokytojai teikia mokiniams trumpalaikes konsultacijas, pagal gimnazijos direktorės patvirtintą tvarką. 
Atsižvelgiant į mokinių pageidavimus, mokytojų pasiūlytas programas, Gimnazijos tradicijas, pagal turimas mokinio krepšelio lėšas iš 34 galimų valandų neformaliajam švietimui išnaudotos valandos 100 proc. (sporto užsiėmimams – 4 val., jaunių ir jaunučių chorams – 3 val., vokaliniams ansambliui – 2 val., „Fotonui“ – 1 val., amatams – 1 val., šokiams – 8 val., renginių organizavimui, projektų vykdymui  – 1 val. ir kt.). 
               Siekdama kiekvieno mokinio pažangos ir socialinės emocinės brandos, Gimnazija įgyvendina  socialinio emocinio ugdymo (SEU) programas: „Zipio draugai“ priešmokyklinėse grupėse, „Laikas kartu“ pradinėse klasėse, „Paauglystės kryžkelė“ 5-8 klasėse ir „Raktai į sėkmę“ I-IV klasėse. Nuoseklūs SEU užsiėmimai 1-4, 5–8 ir I–II gimnazijos klasėse vykdoma klasės valandėlių metu ir integruojami į dalykų pamokas, bei gimnazijos gyvenimą.
             Individualiai kiekvieno mokinio pažangai pamatuoti vedami  vaiko individualios pažangos (VIP) lapai. Apie atsiradusius mokymosi sunkumus klasės vadovas informuoja dalyko mokytoją, Gimnazijos švietimo pagalbos specialistus, soc. pedagogą, mokinio tėvus (globėjus, rūpintojus) ir kartu tariamasi, kaip bus organizuojama veiksminga mokymosi pagalba, numatomi tolimesnės veiklos žingsniai. 2017–2018 m. m. iš 3 ir daugiau dalykų padarė pažangą 40 mokinių, 2016–2017 m. m. iš 3 ir daugiau dalykų padarė pažangą 40 mokinių, 2015–2016 m. m. buvo 30 mokinių. Mokiniai paskatinti edukacine išvyka į Palangą.
             Gimnazija sudaro sąlygas mokiniams ugdytis bendrąsias kompetencijas, aktyviai veikti, tyrinėti, bendrauti ir bendradarbiauti įvairiose veiklose ir fizinėse bei virtualiose aplinkose, dalį formaliojo  ir neformaliojo švietimo veiklų organizuodama už mokyklos ribų (gamtoje, muziejuose, įvairiose įstaigose ir pan.).

II SKYRIUS
bendrosios nuostatos

           1. 2018–2019 mokslo metų pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo planai 
reglamentuoja pradinio, pagrindinio, vidurinio ugdymo programų ir su šiomis programomis susijusių neformaliojo vaikų švietimo programų įgyvendinimą Veiviržėnų Jurgio Šaulio gimnazijoje. 
 2. Tikslas. 
	2.1. sudaryti ugdymo planą, tenkinant individualius mokinių poreikius. 
	2. 2. Uždaviniai: 
	2.2.1 formuoti gimnazijos ugdymo turinį ir organizuoti ugdymo procesą taip, kad kiekvienas besimokantysis pasiektų kuo geresnių ugdymo(si) rezultatų ir įgytų mokymuisi visą gyvenimą būtinų bendrųjų ir dalykinių kompetencijų;
	2.2.2 nustatyti ugdymo proceso organizavimo gimnazijoje 2018–2019 mokslo metais tvarką.
            
PIRMASIS SKIRSNIS
UGDYMO PROCESO ORGANIZAVIMO TRUKMĖ

	3. Ugdymo organizavimas:	
            3.1. Mokslo metų pradžia 2018 m. rugsėjo 3 d.
	3.2. Ugdymo procesas įgyvendinant pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programą  skirstomas pusmečiais, gimnazijos direktoriaus 2017 m. liepos 14 d. įsakymas Nr. V-111.

Klasė	I Pusmetis	II Pusmetis	Trukmė	
1-4 klasės	2018-09-03–2019-01-25	2019-01-28–2019-06-07             	175 ugdymo dienos	
5-III gimnazijos klasės	2018-09-03–2019-01-25	2019-01-28–2019-06-21	185 ugdymo dienos	
IV gimnazijos klasės	2018-09-03–2019-01-11	2019-01-14–2019-05-24	165 ugdymo dienos	
        
            3.3. Gimnazija dirba 5 dienas per savaitę.
            3.4. Pagrindinė ugdymo proceso forma – pamoka. Ugdymo proceso organizavimui naudojama klasių-kabinetų sistema. 
	Pamokų laikas:
	1 pamoka 8.00–8.45 – pertrauka 10 min.
	2 pamoka 8.55–9.40 – pertrauka  10 min.
	3 pamoka 9.50–10.35 – pertrauka 20 min.
	4 pamoka 10.55–11.40 – pertrauka 30 min.
	5 pamoka 12.10 –12.55 –  pertrauka 10 min.
	6 pamoka 13.05–13.50 – pertrauka 10 min.
	7 pamoka 14.00–14.45 – pertrauka 5 min.
            8 pamoka 14.50–15.35 
            3.5. 2018–2019 mokslo metais ugdymo procese skiriamos atostogos:
Atostogos	1–4 klasių, 5-III, IV klasių mokiniams	
Rudens	2018-10-29–2018-11-02	
Žiemos (Kalėdų)	2018-12-27–2019-01-02	
Žiemos	2019-02-18–2019-02-22	
Pavasario (Velykų)	2019-04-23–2019-04-26	

3.5.1. Vasaros atostogos skiriamos pasibaigus ugdymo procesui. 
3.5.2. Vasaros atostogos IV gimnazijos klasės mokiniams skiriamos pasibaigus švietimo ir mokslo ministro nustatytai brandos egzaminų sesijai. Jos trunka iki 2019 m. rugpjūčio 31 d.
4. Jeigu gimnazijos IV klasės mokinys laiko pasirinktą brandos egzaminą ar įskaitą pavasario (Velykų) atostogų metu, atostogų diena, per kurią jis laiko egzaminą ar įskaitą, nukeliama į artimiausią darbo dieną po atostogų. Jeigu IV klasės mokinys laiko pasirinktą brandos egzaminą ugdymo proceso metu, jo pageidavimu gali būti suteikiama laisva diena prieš brandos egzaminą. Ši diena įskaičiuojama į ugdymo dienų skaičių.  
5. Gimnazija 2018–2019 mokslo metais organizuoja 15 ugdymo dienų:    
5.1.  10 ugdymo dienų 2018–2019 mokslo metais veikla, planuojama gimnazijos.
5.1.1. Rugsėjo 3-oji - mokslo ir žinių diena;
5.1.2. Ekskursijų–išvykų diena (rugsėjo 28 d.);
5.1.3. Kūrybinė diena (spalio 19 d.)
5.1.4. Kalėdinis karnavalas (gruodžio 21 d.);
5.1.5. Tėvų profesijų „prisimatavimo diena“ (vasario 8 d.)
5.1.6. Kaziuko mugė (kovo 1 d.)
5.1.7. Teatro diena (kovo 27 d.)
5.1.8. Lauko edukacinių erdvių tvarkymas gimnazijoje ir ikimokykliniame skyriuje. (balandžio 5 d.)
5.1.9. Sveikatingumo diena (gegužės 15 d.)
5.1.10. Projektinių darbų pristatymo diena (birželio 21 d.)
5.2. ugdymo dienos, suderintos su Švietimo skyriumi. 
5.2.1. Tarptautinė mokytojų diena (spalio 5 d.);
5.2.2. Ekologinis ugdymas (kovo 20 d.);
5.2.3. Akcija „Darom“ (balandžio 19 d.);
5.2.4. Karjeros diena (birželio 3 d.);
5.2.5. Sporto ir turizmo diena (birželio 7 d.). 
6. Gimnazijos direktorė, esant aplinkybėms, keliančioms pavojų mokinių sveikatai ar gyvybei, ar paskelbus ekstremaliąją padėtį, priima sprendimus dėl ugdymo proceso koregavimo. Ekstremalioji padėtis – tai padėtis, kuri susidaro dėl kilusio ekstremalaus (gamtinio, techninio, ekologinio ar socialinio) įvykio ir kelia didelį pavojų žmonių gyvybei ar sveikatai, turtui, gamtai arba lemia žmonių žūtį, sužalojimą ar didelius turtinius nuostolius. Sprendimą dėl ekstremaliosios padėties paskelbimo nelaimės apimtoje savivaldybės teritorijoje priima savivaldybės administracijos direktorius. Gimnazijos direktorė apie priimtus sprendimus dėl ugdymo proceso koregavimo informuoja savivaldybės administraciją.
7. Jei oro temperatūra – 20 laipsnių šalčio ar žemesnė, į gimnaziją gali nevykti 1–5 klasių mokiniai, esant 25 laipsniams šalčio ar žemesnei temperatūrai – ir kitų klasių mokiniai. Ugdymo procesas, atvykusiems į gimnaziją mokiniams, vykdomas. Mokiniams, neatvykusiems į gimnaziją, mokymuisi reikalinga informacija skelbiama gimnazijos internetinėje svetainėje ir / arba elektoriniame dienyne. Šios dienos įskaičiuojamos į ugdymo dienų skaičių.

ANTRASIS SKIRSNIS 
GIMNAZIJOS UGDYMO TURINIO  ĮGYVENDINIMAS. GIMNAZIJOS UGDYMO PLANO RENGIMAS

8. Gimnazijos ugdymo turinys formuojamas pagal gimnazijos  tikslus, konkrečius mokinių ugdymo(si) poreikius ir įgyvendinamas vadovaujantis Pradinio, pagrindinio, vidurinio ugdymo programų aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2015 m. gruodžio 21 d. įsakymu Nr. V-1309 „Dėl Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programų aprašo patvirtinimo“, Pradinio ir pagrindinio ugdymo bendrosiomis programomis, patvirtintomis Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2008 m. rugpjūčio 26 d. įsakymu Nr. ISAK-2433 „Dėl Pradinio ir pagrindinio ugdymo bendrųjų programų patvirtinimo“, Vidurinio ugdymo bendrosiomis programomis, patvirtintomis Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2011 m. vasario 21 d. įsakymu Nr. V-269 „Dėl Vidurinio ugdymo bendrųjų programų patvirtinimo“, Geros mokyklos koncepcija, patvirtinta Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2015 m. gruodžio 21 d. įsakymu Nr. V-1308 „Dėl Geros mokyklos koncepcijos patvirtinimo“, Mokymosi pagal formaliojo švietimo programas (išskyrus aukštojo mokslo studijų programas) formų ir mokymo organizavimo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2012 m. birželio 28 d. įsakymu Nr. V-1049 „Dėl Mokymosi pagal formaliojo švietimo programas (išskyrus aukštojo mokslo studijų programas) formų ir mokymo organizavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ (toliau – Mokymosi formų ir mokymo organizavimo tvarkos aprašas), 2017–2018 ir 2018–2019 metų pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programų bendraisiais ugdymo planais, patvirtintais Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2017 m. birželio 2 d. įsakymu Nr. V-446 ir  įsakymu Nr. V-442.
9. Rengiant ugdymo planą, buvo atsižvelgta į mokinių bei jų tėvų pageidavimus, mokytojų nuomonę, Gimnazijos veiklos tikslus bei uždavinius, Gimnazijos finansinius išteklius bei mokytojų tarybos nutarimus.
10. 2018–2019 m. m. ugdymo planas sudarytas, siekiant toliau gerinti ugdymo kokybę, siekiant toliau gerinti socialinį-emocinį ugdymą, vadovaujantis gimnazijos veiklos kokybės įsivertinimo duomenimis.
11. Formuojant gimnazijos ugdymo turinį, remiamasi švietimo stebėsenos, mokinių pasiekimų ir pažangos vertinimo ugdymo procese informacija, pasiekimų tyrimų, gimnazijos veiklos įsivertinimo ir išorinio vertinimo duomenimis (2012 m. lapkričio mėn. 12–16 d.), 2, 4, 6 ir 8 klasių Nacionaliniu mokinių pasiekimų patikrinimo rezultatais. 
12. Gimnazijos 2018–2019 mokslo metų ugdymo planas sudarytas vadovaujantis Gimnazijos 
2015–2019 metų strateginiu planu, patvirtintu Klaipėdos r. Veiviržėnų Jurgio Šaulio gimnazijos direktoriaus 2015 m. sausio 23 d. įsakymu Nr. V-5
13. Gimnazijos ugdymo planas parengtas vieneriems metams.
14. Rengiant gimnazijos ugdymo planą ugdymo programai įgyvendinti susitarta dėl:
14.1. ugdymo turinio inovacijų, skatinančių proceso modernizavimo įgyvendinimą,  nacionalinių ir tarptautinių projektų išbandymo, įgyvendinimo ir pritaikymo prie gimnazijos konteksto);
14.2.  bendrų kalbos ugdymo reikalavimų gimnazijoje rašto darbams (sąsiuviniuose, projektiniuose darbuose ir kitų veiklų rašto darbuose);
14.3. skaitymo, rašymo, kalbėjimo, skaičiavimo ir skaitmeninių gebėjimų ugdymo per visų dalykų pamokas, įgyvendinant pagrindinio ugdymo programos pirmąją dalį;
14.4. mokinio pasiekimų ir pažangos vertinimo formų ir laikotarpių (Gimnazijos ugdymo plano (toliau – GUP) 3.2, 35-34.1, 98-100 punktai );
14.5. mokinių, kurie nepasiekia bendrųjų programų patenkinamo lygio pasiekimų (toliau – žemi pasiekimai) nustatymo būdų, numatomų mokymosi pagalbos priemonių ir priemonių mokinių pasiekimams gerinti (GUP 38, 39, 42-45.4 punktai);
14.6. socialinės-pilietinės veiklos organizavimo mokantis pagal pagrindinio ugdymo programą (GUP 25.2 punktas);
14.7. dalykų mokymuisi skiriamų pamokų maksimalaus skaičiaus konkrečioje klasėje (GUP 61,64,80,89 punktai);
14.8. ugdymo turinio planavimo ir įgyvendinimo stebėsena (vykdo Gimnazijos administracija ir metodinės grupės); 
14.10. ugdymo turinio integravimo nuostatų (GUP 48-50 punktai);
14.11. nuoseklios ir ilgalaikės socialines emocines kompetencijas ugdančios prevencinės
programos pasirinkimo (Lions Quest programos įvairiose amžiaus grupėse); 
14.12. mokiniui siūlomų papildomai pasirinkti dalykų, dalykų modulių, atsižvelgiant į mokinio
mokymosi poreikius ir šių dienų aktualijas (GUP 17 punktas);
14.13. pažintinės ir kultūrinės, meninės, sportinės, projektinės veiklos organizavimo (GUP 24-25 punktai); 
14.14. mokymo(-si) virtualiosiose aplinkose prieinamumo, mokymosi išteklių panaudojimo;
14.15. mokymosi sąlygų sudarymo ne tik klasėje, bet ir kitose aplinkose;
14.16. brandos darbo rengimo aprašo organizavimo pagal ŠMM ministro 2015 m. rugpjūčio 13 d. įsakymą  Nr. V-893;
14.17. švietimo pagalbos teikimo (GUP 91-93, 101-103 punktai);
14.18. neformaliojo vaikų švietimo veiklos organizavimo: pasiūlos, galimybės rinktis ir
organizavimo būdų; minimalaus grupės dydžio neformaliojo vaikų švietimo veikloms organizuoti (GUP 46-47 punktai);
14.19. mokinio individualaus ugdymo plano sudarymo ir reikalavimų šiam planui numatymo (GUP 53-54, 94-97 punktai);
14.20. pamokų, skiriamų mokinio ugdymosi poreikiams tenkinti, mokymosi pagalbai teikti,
poreikio ir jų panaudojimo (GUP 61, 64, 80 punktas);
14.21. laikinųjų grupių dydžio ir sudarymo principų (GUP 58-59 punktai);
14.22. mokinio pasirinkto dalyko, dalyko kurso ar dalyko modulio, mokėjimo lygio keitimo arba pasirinkto dalyko, dalyko kurso ar dalyko modulio atsisakymo ir naujo pasirinkimo, pagal Klaipėdos r. Veiviržėnų Jurgio Šaulio gimnazijos direktoriaus 2016 m. gegužės 26  d. įsakymą Nr. V-56;
14.23. dalykų mokymo intensyvinimo (GUP 32-34, 44 punktai);
14.24. bendradarbiavimo su mokinių tėvais (globėjais, rūpintojais) (GUP 55-56 punktai);
15. Pasirenkamieji dalykai:
	 15.1. III  klasė – informacinės technologijos, rusų k.; 
	 15.2. IV klasė – informacinės technologijos, rusų k., braižyba;
            15.3. II klasė – informacinės technologijos modulis;
            15.4. Pasirenkamuosius dalykus ir dalykų modulius mokiniai renkasi laisvai. Pasirinkti dalykai ar dalykų moduliai tampa privalomi;
            16. Bendruosiuose ugdymo planuose atsiradus nenumatytiems atvejams, gimnazija ugdymo proceso metu gali koreguoti mokyklos ugdymo planą arba mokinio individualų ugdymo planą, atsižvelgdama į mokymo lėšas ir išlaikydama minimalų pamokų skaičių dalykų bendrosioms programoms įgyvendinti.
	17. Gimnazijos ugdymo plane numatoma bendradarbiauti su kitais švietimo teikėjais, taip siekiant užtikrinti įgyvendinamų ugdymo programų tęstinumą, nuoseklumą, nustatytą Nuosekliojo mokymosi pagal bendrojo ugdymo programas tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2005 m. balandžio 5 d. įsakymu Nr. ISAK-556 „Dėl Nuosekliojo mokymosi pagal bendrojo ugdymo programas tvarkos aprašą, patvirtinimo“ (toliau – Nuosekliojo mokymosi tvarkos aprašas), perimamumą ir didinti mokinių galimybes rinktis dalykus ar jų modulius ne tik mokykloje, kurioje mokosi. 
	18. Gimnazijos ugdymo planą rengia gimnazijos 2018 m. birželio 1 d. direktorės įsakymu Nr. V-75 sudaryta darbo grupė.
           19. Gimnazijos ugdymo planą gimnazijos direktorė tvirtina iki mokslo metų pradžios, suderinusi su gimnazijos taryba, taip pat su savininko teises ir pareigas įgyvendinančia institucija (valstybinės mokyklos – biudžetinės įstaigos), savivaldybės vykdomąja institucija ar jos įgaliotu asmeniu (savivaldybės mokyklos – biudžetinės įstaigos).
	
TREČIASIS SKIRSNIS
MOKINIO GEROVĖS UŽTIKRINIMAS IR SVEIKATOS UGDYMAS GIMNAZIJOJE

20. Gimnazija sudaro sąlygas mokiniui mokytis pagarba vienas kitam tarp mokinių, mokinių ir mokytojų, kitų mokyklos darbuotojų grįstoje, psichologiškai, dvasiškai ir fiziškai sveikoje ir saugioje aplinkoje, laiku pastebi ir nedelsdama sustabdo patyčių ir smurto apraiškas, užtikrina higienos reikalavimų neviršijantį mokymosi krūvį. 
21. Gimnazija, įgyvendindama mokyklos ugdymo turinį, organizuoja kryptingas sveikos gyvensenos stiprinimo ir prevencines veiklas: 
21.1 nuoseklią ir ilgalaikę socialines ir emocines kompetencijas ugdančią Lions Quest  prevencinę programą ( priešmokyklinės, 1–4 kl. „Laikas kartu“, 5–8 kl. „Paauglystės kryžkelė“, I–IV kl. „Raktas į sėkmę“) klasės valandėlių metu ir integruojant į dalykų pamokas; 
21.2  Prevencines (Alkoholio, tabako ir kitų psichiką veikiančių medžiagų, patvirtinta Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2006 m. kovo 17 d. įsakymu Nr. ISAK-494 ) programas 1–4 kl. integruojame į pasaulio pažinimo, lietuvių k. pamokas, klasės valandėles; 5–IV kl. integruojama į gamta ir žmogus, pilietiškumo ugdymo, dorinio ugdymo, biologijos pamokas, klasės valandėles;
21.3. į Gimnazijos ugdymo turinį integruojama Sveikatos ir lytiškumo ugdymo bei rengimo šeimai bendroji programa, patvirtinta Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2016 m. spalio 25 d. įsakymu Nr. V-941 „Dėl Sveikatos ir lytiškumo ugdymo bei rengimo šeimai programos patvirtinimo“: 
21.3.1. 5–8 ir I–IV gimnazijos klasėse sveikatos ugdymas integruojamas į gamtos mokslų, lietuvių kalbos, dorinio ugdymo ir kūno kultūros pamokas. 
21.3.2. 1–4 klasėse sveikatos ugdymas integruojamas į pasaulio pažinimo ir kūno kultūros bendrąsias programas. 
21.4. Įgyvendinamos Smurto prevencijos įgyvendinimo mokyklose rekomendacijos, patvirtintos Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2017 m. kovo 2 d. įsakymu Nr. V-190 „Dėl Smurto prevencijos įgyvendinimo mokyklose rekomendacijų patvirtinimo“. 
22. Gimnazija sudaro galimybes mokiniui kiekvieną dieną – prieš pamokas ar / ir tarp pamokų užsiimti fiziškai aktyvia veikla per pertraukas. 
23. Gimnazija, įgyvendindama mokyklos ugdymo turinį, vadovaujasi Lietuvos higienos norma HN 21:2017 „Mokykla, vykdanti bendrojo ugdymo programas. Bendrieji sveikatos saugos reikalavimai“, patvirtinta Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2011 m. rugpjūčio 10 d. įsakymu Nr. V-773 „Dėl Lietuvos higienos normos HN 21:2017. „Mokykla, vykdanti bendrojo ugdymo programas. Bendrieji sveikatos saugos reikalavimai“ (toliau – Higienos norma).

KETVIRTASIS SKIRSNIS 
PAŽINTINIŲ, KULTŪRINIŲ, SOCIALINIŲ IR PILIETINIŲ VEIKLŲ PLĖTOJIMAS

24. Gimnazija, siekdama nuosekliai ugdyti mokinių kompetencijas, pažintinės, kultūrinės veiklos mokyklos ugdymo turinyje formaliąsias socialinio ugdymo pamokas (istorija, geografija, pilietinis ugdymas) sieja  su neformaliosiomis praktinėmis veiklomis: lankosi muziejuose, bibliotekos organizuojamuose renginiuose, vykdo paramos, savanorystės akcijas, dalyvauja projektinėje veikloje, bendradarbiaujant su įvairiomis vaikų ir jaunimo organizacijomis, interesų grupėmis, valdžios ir savivaldos institucijomis;  
25. Mokiniui, kuris mokosi: 
25.1. pagal pradinio, pagrindinio ir vidurio ugdymo programas pažintinė, kultūrinė, meninė, kūrybinė veikla (toliau – pažintinė kultūrinė veikla) yra privaloma, sudėtinė ugdymo proceso veiklos dalis, organizuojama kiekvieno dalyko 1 pamoka netradicinėje erdvėje. Gimnazija vadovaudamasi Mokytojų tarybos 2018-06-13 protokolo Nr. V6-6 nutarimu šiai veiklai per mokslo.
25.2. Gimnazija vadovaudamasi Mokytojų tarybos 2018-06-13 protokolo Nr. V6-6 nutarimu pagal pagrindinio ugdymo programą privalomai socialinė-pilietinė veiklai, skiria 15 valandų (pamokų) per mokslo metus 5-10 klasėse, socialinė-pilietinė veikla fiksuojama  e-dienyne ir individualiuose mokinių apskaitos lapuose.  

PENKTASIS SKIRSNIS 
MOKINIŲ MOKYMOSI KRŪVIO REGULIAVIMAS

26. Mokiniui, kuris mokosi pagal pradinio ugdymo programą, per dieną skiriama ne daugiau kaip 5 pamokos, pagal pagrindinio ir vidurinio ugdymo programą, ne daugiau kaip 7 pamokos per dieną.       
27. Mokiniams per dieną skiriamas ne daugiau kaip vienas kontrolinis darbas. Apie kontrolinį darbą mokiniai informuojami ne vėliau kaip prieš savaitę. Kontroliniai darbai negali būti rašomi po ligos, atostogų, nerekomenduojami po šventinių dienų.
27.1. Jeigu mokinys, dėl pateisinamų priežasčių, neatliko kontrolinio darbo, mokytojas numato laiką, per kurį jis turi atsiskaityti, ir suteikia reikiamą pagalbą, konsultacijas, iki mokiniui atsiskaitant. Jei mokinys per nurodytą laiką neatsiskaitė, jo pasiekimai prilyginami žemiausiam  balų sistemos įvertinimu „labai blogai“.
28. Gimnazija užtikrina, kad namų darbai: 
28.1. atitiktų mokinio galias; 
28.2. būtų naudingi grįžtamajai informacijai apie mokinio mokymąsi gauti, tolesniam mokymuisi; 
28.3. nebūtų užduodami atostogoms; 
28.4. nebūtų skirti dėl įvairių priežasčių neįvykusių pamokų turiniui įgyvendinti. 
29. Esant mokinių, kurie mokosi pagal pradinio, pagrindinio ugdymo programą ir negali
tinkamai atlikti namų darbų dėl nepalankių socialinių ekonominių kultūrinių sąlygų namuose, Gimnazija sudaro sąlygas juos atlikti pailgintoje grupėje.  
30. Penktų klasių mokiniams, kurie pradeda mokytis pagal pagrindinio ugdymo programos
pirmąją dalį, skiriamas minimalus privalomų pamokų skaičius. Didesnis už minimalų
privalomų pamokų skaičius dalykams, pasirenkamiesiems dalykams, dalykų moduliams mokytis 5–8 ir 9–10, gimnazijos I–II klasių mokiniams skiriamas, suderinus su mokinių tėvais (globėjais,
rūpintojais). 
31. Mokymosi pagalbai skiriama trumpalaikių ar ilgalaikių konsultacijų. Trumpalaikės
konsultacijos (trumpesnės už pamokos trukmę) neįskaitomos į mokinio mokymosi krūvį, o ilgalaikės
(trukmė lygi pamokos trukmei) įskaitomos į mokymosi krūvį. Mokinių tėvai (globėjai, rūpintojai)
elektroniniu dienynu ar kitu būdu informuojami apie mokiniui siūlomą suteikti mokymosi pagalbą,
apie mokinio daromą pažangą. 
32. Mokinys gimnazijos vadovo įsakymu gali būti atleidžiamas nuo pamokų tų dalykų, kurių jis yra nacionalinių ar tarptautinių olimpiadų, konkursų per einamuosius mokslo metus nugalėtojas: nuo dailės, muzikos, šokio, kūno kultūros, išimties atvejais – ir nuo kitų dalykų pamokų (ar jų dalies)
lankymo, jei jis mokosi neformaliojo vaikų švietimo ir formalųjį švietimą papildančio ugdymo
mokyklose pagal atitinkamas formalųjį švietimą papildančio ugdymo programas (ar yra jas baigęs) ar
kitas neformaliojo vaikų švietimo programas. Sprendimas priimamas dalyko, nuo kurio pamokų
mokinys atleidžiamas, mokytojui susipažinus su formalųjį švietimą papildančio ugdymo ar
neformaliojo vaikų švietimo programomis. Šių programų turinys turi derėti su bendrųjų programų turiniu. 
33. Mokinys, atleistas nuo atitinkamų menų ar sporto srities dalykų pamokų, jų metu gali užsiimti kita veikla arba mokytis individualiai. Gimnazija užtikrina nuo pamokų atleistų mokinių saugumą ir užimtumą. Kai šios pamokos pagal pamokų tvarkaraštį yra pirmosios ar paskutinės, už mokinių saugumą atsako tėvai (globėjai, rūpintojai). Apie tai Gimnazija informuoja tėvus. 
34. Gimnazija vadovaudamasi Mokytojų tarybos 2017-06-13 protokolo Nr. V-65 nutarimu menų ir sporto srities ar kūno kultūros dalykų, o išimties atvejais – ir kitų dalykų vertinimų, gautų, mokantis pagal formalųjį švietimą papildančias programas, įskaitomi ir konvertuojami į pažymius pagal dešimtbalę vertinimo sistemą. 

ŠEŠTASIS SKIRSNIS 
MOKINIŲ MOKYMOSI PASIEKIMŲ IR PAŽANGOS VERTINIMAS

35. Vertinant mokinių pasiekimus ir pažangą vadovaujamasi Ugdymo programų aprašu, Pagrindinio ugdymo ir Vidurinio ugdymo bendrosiomis programomis, Nuosekliojo mokymosi pagal bendrojo ugdymo programas tvarkos aprašu ir kitais teisės aktais, reglamentuojančiais mokinių pasiekimų ir pažangos vertinimą. 
36. Gimnazijoje vertinimas vykdomas vadovaujantis Klaipėdos r. Veiviržėnų Jurgio Šaulio gimnazijos direktoriaus 2016 m. gruodžio 21 d. įsakymu  Nr. V-113 patvirtintu „Gimnazijos mokinių pasiekimų ir pažangos tvarkos aprašu“, paskelbtu gimnazijos internetinėje svetainėje.
37. Gimnazijoje  susitarta:
	 37.1. vertinant pradinių klasių mokinių pažangą ir pasiekimus taikomas formuojamasis žodžiu (prireikus raštu), diagnostinis ir apibendrinamasis vertinimas (aprašas). Pradinių klasių mokinių pažanga ir pasiekimai vertinami mokinio pasiekimo lygiais (aukštesnysis, pagrindinis, patenkinamas). Mokiniui nepasiekus patenkinamo pasiekimų lygio, įrašomas ,,nepatenkinamas”;
	 37.2. pusmečio, metinė mokinių pažanga fiksuojama elektroniniame dienyne ir mokinio vertinimo aplanke;
	 37.3. baigus pradinio ugdymo programą rengiamas pradinio ugdymo programos baigimo pasiekimų ir pažangos vertinimo aprašas, jis perduodamas mokyklai, kurioje mokinys mokysis pagal pagrindinio ugdymo programą;
	37.4.  planuodamas 1 klasės mokinių pasiekimus ir vertinimą, mokytojas susipažįsta su priešmokyklinio ugdymo pedagogo parengtomis rekomendacijomis – išvada apie vaiko pasiekimus.
           37.5. dorinio ugdymo pasiekimai pradinėse klasėse įrašomi atitinkamoje elektroninio dienyno skiltyje, nurodoma padaryta ar nepadaryta pažanga: ,,p.p.” arba ,,n.p.”;
           37.6. adaptaciniu laikotarpiu (1 mėnuo) mokiniams, pradedantiems pagrindinio ugdymo programą, pažymiai nerašomi, dar 1 mėnesį nevertinama neigiamais pažymiais;      
           37.7. mokinių, besimokančių pagal pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas, pasiekimams vertinti taikoma 10 balų vertinimo sistema;
        	37.8. muzikos, dailės, kūno kultūros, technologijų, meninės raiškos, ekonomikos ir verslumo, braižybos pamokose mokinių žinios vertinamos 10 balų sistemoje; 
           37.9. dorinio ugdymo, žmogaus saugos, pilietiškumo pagrindų pasiekimai vertinami  įrašu ,,įskaityta arba  „neįskaityta“;
	37.10. specialiosios medicininės fizinio pajėgumo grupės mokinių pasiekimai kūno kultūros pratybose vertinami įrašu ,,įskaityta“ arba „neįskaityta“;
	37.11. dalykų modulių žinios vertinamos įskaityta;
           37.12. pasirenkamųjų dalykų žinios vertinamos 10 balų sistemoje; 
           37.13. įrašas „atleista“ įrašomas, jeigu mokinys yra atleistas pagal gydytojo rekomendaciją ir mokyklos vadovo įsakymą, įrašas „neatestuota“, – jeigu mokinio pasiekimai nėra įvertinti. 
38. Gimnazija  stebi individualios mokinio pažangą ir tam naudoja VIP lenteles, nacionalinių mokinių pasiekimų patikrinimų rezultatus ir kitą. Individualios mokinio pažangos vertinime dalyvauja pats mokinys, jo tėvai (globėjai, rūpintojai), ugdantys mokytojai ir kiti švietimo specialistai. Atsižvelgiant į vertinimo informaciją, koreguojamas mokinio mokymasis. 
39. Jeigu mokinys neatliko gimnazijos numatytos vertinimo užduoties (kontrolinio darbo ar kt.), gimnazija numato laiką, per kurį jis turi atsiskaityti, ir suteikia reikiamą mokymosi pagalbą, iki mokiniui atsiskaitant. Jeigu mokinys ugdymo laikotarpiu per gimnazijos numatytą laiką neatsiskaitė ir
nepademonstravo pasiekimų, numatytų Pagrindinio ar Vidurinio ugdymo bendrosiose programose, jo pasiekimai prilyginami žemiausiam 10 balų sistemos įvertinimui „labai blogai“; 
40. Gimnazija dalyvauja  Nacionaliniame mokinių pasiekimų patikrinime, o mokinių pasiekimų rezultatų neįskaičiuoja į ugdymo laikotarpio (pusmečio) įvertinimą. 
41. Gimnazija apie mokinių mokymosi pažangą ir pasiekimus mokinius ir jų tėvus (globėjus,
rūpintojus) informuoja elektroniniame dienyne, telefonu,  tėvų susirinkimų, individualių susitikimų metu  vadovaujantis Lietuvos Respublikos asmens duomenų teisinės apsaugos įstatymo reikalavimais.

SEPTINTASIS SKIRSNIS
MOKYMOSI PASIEKIMŲ GERINIMAS IR MOKYMOSI PAGALBOS TEIKIMAS,
ĮGYVENDINANT PAGRINDINIO UGDYMO PROGRAMĄ

42. Gimnazija sudaro sąlygas kiekvienam mokiniui mokytis pagal jo galias ir siekti kuo aukštesnių pasiekimų.
43. Už mokymosi pasiekimų stebėsenos koordinavimą, gerinimą ir mokymosi pagalbos organizavimą atsakingi direktoriaus pavaduotojai ugdymui. 
43.1. gimnazija  aptaria mokinių pasiekimų gerinimo klausimus mokyklos bendruomenėje; 
43.2. nuolat stebi ugdymosi procesą, laiku nustato, kokios reikia pagalbos ir teikia ją mokiniams, ypatingai iš šeimų, kuriose nepalanki socialinė, ekonominė ir kultūrinė aplinka, migrantams ir kitiems, kurių lietuvių kalba nėra gimtoji, taip pat antramečiaujantiems, nepasiekusiems Nacionaliniame mokinių pasiekimų patikrinime patenkinamo lygio; 
43.3. kartu su mokiniu, mokinio tėvais (globėjais, rūpintojais) vaiko gerovės komisija sprendžia mokinių vėlavimo į pamokas ir jų nelankymo priežastis;
43.4. gimnazija sudaro galimybes mokytojams tobulinti profesines žinias, ypatingai dalykines
kompetencijas ir gebėjimus, individualizuoti ugdymą, organizuoti ugdymo procesą įvairių gebėjimų ir
poreikių mokiniams. Mokytojai prireikus pasitelkia švietimo pagalbos specialistus ugdymo turiniui planuoti ir laiku koreguoti, atsižvelgiant į mokinių mokymosi pagalbos poreikius.
44. Gimnazijos pagalbos teikimo dažnumas ir intensyvumas priklauso nuo jos reikalingumo
mokiniui ir mokančio mokytojo rekomendacijų.
45. Gimnazija taiko mokymosi pagalbos būdus:
45.1. grįžtamąjį ryšį per pamoką; pagal jį nedelsiant turi būti koreguojamas mokinio mokymasis, pritaikant tinkamas mokymo(si) užduotis, metodikas ir kt.;
45.2. trumpalaikes ar ilgalaikes konsultacijas, kurių trukmę rekomenduoja mokantis mokytojas
ar nustato mokykla pagal mokymosi pagalbos poreikį;
45.3. pačių mokinių pagalbą kitiems mokiniams;
45.4. savanoriškos pagalbos būdus (tėvų, buvusių mokytojų ir kt.), trišalių pokalbių metodiką (mokinys – tėvai – mokytojas). 

AŠTUNTASIS SKIRSNIS
NEFORMALIOJO VAIKŲ ŠVIETIMO ORGANIZAVIMAS GIMNAZIJOJE

46. Gimnazija mokslo metų pabaigoje, bendradarbiaudama su Gimnazijos mokinių savivaldos institucija, įvertina ateinančių mokslo metų mokinių neformaliojo švietimo poreikius, juos tikslina mokslo metų pradžioje ir, atsižvelgdama į juos, siūlo neformaliojo švietimo programas ( iš 37 val. 34 val.):
 46.1. Lengvosios atletikos (5-8 kl., I–II kl., III–IV kl.) – 4 val.
 46.2. Jaunių ir jaunučių chorai (1–4 kl., 5–8 kl.)  – 2 val.;
 46.3. Vokaliniai ansambliai, solistų rengimas (5–8 kl., I–II kl.) – 2 val.;
 46.4. Mišrus ansamblis, folklorinis ansamblis (Pėžaičių skyrius) – 4 val.;
 46.4. „Fotonas“ ( I–II kl.) – 1 val.;           
 46.5. Programavimui ( III–IV kl.) – 1 val.;
 46.6. Dailė (I–II kl.) – 1 val.;
 46.7. Projektų rengimas (III–IV kl.) – 1 val.;     
 46.8. Jaunieji tyrėjai ( 1–4 kl.) – 8 val.;     
 46.9. Šokių studija „Vija“ ( 5-8 kl., I-II kl.) – 7 val.;
 46.10. Fotografija (III–IV kl.) – 1 val.
 46.11. Mergaičių ansamblis ( 5–8 kl.) – 5 val.   
            47. Pagal turimas mokinio krepšelio lėšas, neformaliojo švietimo grupėje nustatomas minimalus 7 mokinių skaičius, patvirtintas Klaipėdos r. Veiviržėnų Jurgio Šaulio gimnazijos direktoriaus 2017-07-14  įsakymu Nr. V-114.

DEVINTASIS SKIRSNIS
UGDYMO TURINIO INTEGRAVIMAS

48. Gimnazijos ugdymo turinys formuojamas ir įgyvendinamas vadovaujantis gimnazijoje priimtais susitarimais, mokytojų  tarybos posėdžio 2016-06-13 protokolo nutarimo Nr.V6-5 dėl kelių dalykų integravimo į ugdymo turinį: 
	48.1. Žmogaus sauga pradinėse klasėse integruojama į kitus Bendrosios programos dalykus: pasaulio pažinimą, lietuvių k., matematiką, dailę ir technologijas, klasės valandėles; III–IV gimnazijos klasėse integruojama į kūno kultūros ir fizikos Bendrąsias programas;
           48.2. Prevencines (Alkoholio, tabako ir kitų psichiką veikiančių medžiagų, patvirtinta Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2006 m. kovo 17 d. įsakymu Nr. ISAK-494 ) ir kitas (Sveikatos ir lytiškumo ugdymo bei rengimo šeimai bendroji programa, patvirtinta Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2016 m. spalio 25 d. įsakymu Nr. V-941 „Dėl Sveikatos ir lytiškumo ugdymo bei rengimo šeimai programos patvirtinimo“),  programas 1–4 kl. integruojame į pasaulio pažinimo, lietuvių k. pamokas, klasės valandėles; 5–IV kl. integruojama į gamta ir žmogus, pilietiškumo ugdymo, dorinio ugdymo, biologijos pamokas, klasės valandėles;
           48.3. Ugdymo karjerai programa, patvirtinta Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2014 m. sausio 15 d. įsakymu Nr. V-72 , integruojama į visus 1–IV klasių mokomuosius dalykus.
           48.4. Ugdymas karjerai gali būti organizuojamas ugdymo proceso dienomis, skirtomis kultūrinei, meninei, pažintinei veiklai ir klasės valandėlių metu; 
           48.5. Gimnazijoje sudaryta profesijos patarėjų iniciatyvinė grupė, pagal Klaipėdos r. Veiviržėnų Jurgio Šaulio gimnazijos direktoriaus 2017 m. liepos 14 d. įsakymą Nr. V-115. Gimnazijoje veikia karjeros centras, sudaryta šio centro veiklos programa.  
49. Priešmokyklinio ugdymo grupėse, 1–8, I–II, III–IV gimnazijos klasėse klasės valandėlių metu vykdomi nuoseklūs socialinio emocinio ugdymo (SEU) užsiėmimai.
50. Gimnazija vykdydama integruotas programas mokinių pasiekimus ir pažangą vertina neformaliu būdu ir fiksuoja integravimą  elektroniniame dienyne prie pamokos temos (skiltyje integravimas). 

DEŠIMTASIS SKIRSNIS
          UGDYMO DIFERENCIJAVIMAS

51. Gimnazija sudaro sąlygas mokiniams sėkmingiau siekti individualios pažangos, likviduoti mokymosi netolygumus.
52. Diferencijavimas  taikomas: 
52.1. mokiniui individualiai; 
52.2. mokinių grupei: 
52.2.1. tam tikroms veikloms atlikti (projektiniai, tiriamieji mokinių darbai, brandos darbai,
darbo grupės), sudarant mišrias arba panašių polinkių, interesų mokinių grupes. 

VIENUOLIKTASIS SKIRSNIS
MOKINIO INDIVIDUALAUS UGDYMO PLANO SUDARYMAS

53. Gimnazija kartu su mokiniu sudaro jo galioms ir mokymosi poreikiams pritaikytą ugdymosi planą, padedantį pasiekti aukštesnių ugdymo pasiekimų, įgyti reikiamas kompetencijas, išsikelti įgyvendinamus tikslus ir jų siekti.
54. Individualus ugdymo planas sudaromas specialiųjų ugdymosi poreikių turinčiam mokiniui, besimokantiems pagal individualizuotą programą (5 ir II klasėse); visi III–IV gimnazijos klasių mokiniai mokosi pagal savo sudarytus individualius ugdymo planus. Mokinys individualų ugdymo planą suderina su mokyklos galimybėmis arba renkasi iš mokyklos siūlomų variantų. Individualaus ugdymo plano formą mokiniui siūlo gimnazija. 

DVYLIKTASIS SKIRSNIS
MOKYKLOS IR MOKINIŲ TĖVŲ (GLOBĖJŲ, RŪPINTOJŲ) BENDRADARBIAVIMAS 

55. Gimnazija: 
55.1. organizuoja mokytojų ir tėvų (globėjų, rūpintojų) bendradarbiavimą, siekiant individualios kiekvieno mokinio mokymosi pažangos, puoselėjant jo sveikatą, socialumą ir brandą, ir   organizuoja 3 tėvų (globėjų, rūpintojų) ir mokytojų bendrus susirinkimus per mokslo metus; 
55.2. užtikrina, kad tėvai ir mokykla keistųsi abipusiai reikalinga informacija; 
55.3. sudaro tėvams (globėjams, rūpintojams) sąlygas dalyvauti Gimnazijos gyvenime,
savanoriauti, kartu su mokytojais ir mokiniais spręsti mokymosi, pasiekimų gerinimo, elgesio, turiningo laisvalaikio, sveikos gyvensenos ir kitus klausimus; 
55.4. užtikrina, kad tėvai (globėjai, rūpintojai) galėtų išsakyti lūkesčius ir pasiūlymus Gimnazijos veiklai tobulinti. 
56. Gimnazija įgyvendindama pradinio, pagrindinio ugdymo programą, skatina (ir konsultuoja) mokinių tėvus (globėjus, rūpintojus): 
56.1. sukurti mokiniams tinkamą, skatinančią mokytis, edukacinę aplinką namuose; 
56.2. kelti vaikams pagrįstus mokymosi lūkesčius ir motyvuoti mokytis; 
56.3. padėti vaikams mokytis namuose; 
56.4. palaikyti ir stiprinti dvasinius ryšius su vaiku, jį ramiai išklausyti, patarti, padėti, domėtis
vaiko veiklomis mokykloje ir už jos ribų; 
56.5. sudaryti galimybes vaikams dalyvauti neformaliojo švietimo veiklose mokykloje ir už jos
ribų.

TRYLIKTASIS SKIRSNIS
ASMENŲ, BAIGUSIŲ UŽSIENIO VALSTYBĖS AR TARPTAUTINĖS ORGANIZACIJOS
PAGRINDINIO, VIDURINIO UGDYMO PROGRAMOS DALĮ AR PRADINIO,
PAGRINDINIO UGDYMO PROGRAMĄ, UGDYMO ORGANIZAVIMAS

57. Gimnazija  priima atvykusį asmenį, baigusį užsienio valstybės, tarptautinės organizacijos
pagrindinio, vidurinio ugdymo programos dalį ar pradinio, pagrindinio ugdymo programą, mokytis pagal Nuosekliojo mokymosi tvarkos aprašą, informuoja savivaldybės mokyklos (biudžetinės įstaigos) savivaldybės vykdomąją instituciją ar jos įgaliotą asmenį ir numato atvykusio mokytis asmens tolesnio mokymosi perspektyvą, kurios tikslas – veiksmingai reaguoti į atvykusių mokytis asmenų poreikius ir, bendradarbiaujant su jų tėvais (globėjais ir rūpintojais) ar teisėtais atstovais, sudaro mokiniams galimybes sklandžiai integruotis į Lietuvos švietimo sistemą. 

KETURIOLIKTASIS SKIRSNIS
LAIKINŲJŲ MOKYMOSI GRUPIŲ SUDARYMAS, KLASIŲ DALIJIMAS

58. Gimnazija, įgyvendindama pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas, dalija klases į grupes:  
58.1. doriniam ugdymui, jeigu tos pačios ir paralelinės klasės mokiniai yra pasirinkę ir tikybą, ir etiką; 
58.2. užsienio kalboms, jei klasėje mokosi ne mažiau kaip 21 mokinys; 
58.3. informacinių technologijų ir technologijų dalykams mokyti, atsižvelgiant į darbo vietų
kabinetuose skaičių, kurį nustato Higienos norma;
58.4. kūno kultūrai, jei klasėje mokosi ne mažiau kaip 21 mokinys.  
59. Klasė į grupes gali būti dalijama ir sudaromos laikinosios grupės mokymosi, švietimo
pagalbai teikti (konsultacijoms ir pan.), dalykams mokyti, gamtos mokslų dalykų eksperimentiniams darbams atlikti, panaudojant mokinio ugdymo poreikiams tenkinti ir pasiekimams
gerinti skirtas pamokas,  jeigu mokyklai pakaks mokymo lėšų.

PENKIOLIKTASIS SKIRSNIS
UGDYMO ORGANIZAVIMAS JUNGTINĖSE KLASĖSE

         60. Gimnazijos Pėžaičių skyriuje, atsižvelgiant į 2018–2019 metų pradinio ugdymo programos bendrojo ugdymo plano 54 punktą sudaromas du  jungtiniai 1–4, 2–3 klasių komplektai. 
           61. Atsižvelgiant į Bendrojo ugdymo plano 23.3 papunktyje numatytą skiriamų valandų skaičių, jungtiniam pradinių klasių komplektui gali būti skiriama iki 30 ugdymo valandų per savaitę. Kiekvienam jungtinės klasės komplektui skiriamos 2 neformaliojo švietimo valandos ir 2 valandos mokinių ugdymo(si) poreikiams tenkinti. Šios valandos įeina į 30 valandų skaičių, skiriamą vienam jungtinės klasės komplektui. 

Dalykai	Dalyko savaitinių valandų skaičius pagal klases	
	1 klasė	4 
klasė	1-4 klasė	Viso jungtinėje 1-4 klasėje	2 klasė	3 klasė	2-3 klasė	Viso jungtinėje 2–3  klasėje	
Dorinis ugdymas (tikyba arba etika)			1	1			1	1	
Kalbos:									
Lietuvių klb. (gimtoji)	3	2	5	10	2	2	5	9	
Užsienio k. (anglų)		2		2	1	1	1	3	
Matematika	1	2	3	6	1	2	3	6
	
Pasaulio pažinimas				2			2	2	
Dailė 
ir technologijos				2			2	2	
Muzika				2			2	2	
Kūno kultūra				2			2	2	
Mokyklos nuožiūra skiriamos pamokos					1 Šokis 2 kl.				
Choreografija				1				1	
Maksimalus pamokų skaičius mokiniui	22	23			24	24			
Neformalus ugdymas				2	2			2	
Viso komplektui tarifikuojama				30				30	
Mokinių skaičius	4	4		8	2	7		9	

  ŠEŠIOLIKTASIS SKIRSNIS
MOKINIŲ MOKYMAS NAMIE 

62. Mokinių mokymas namie organizuojamas, vadovaujantis Mokinių mokymo stacionarinėje
asmens sveikatos priežiūros įstaigoje ir namuose organizavimo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos 18
Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2012 m. rugsėjo 26 d. įsakymu Nr. V-1405 „Dėl Mokinių mokymo stacionarinėje asmens sveikatos priežiūros įstaigoje ir namuose organizavimo tvarkos aprašo
patvirtinimo“, ir Mokymosi formų ir mokymo organizavimo tvarkos aprašu, pagrindinio ir vidurinio ugdymo BUP 108-110 punktais, pradinio ugdymo BUP 56-57.5 punktais. 

II SKYRIUS
PRADINIO UGDYMO PROGRAMOS ĮGYVENDINIMAS
PIRMASIS SKIRSNIS
PRADINIO UGDYMO PROGRAMOS VYKDYMO BENDROSIOS NUOSTATOS

	63. Bendroji programa įgyvendinama vadovaujantis joje nustatytomis ugdymo turinio kūrimo
ir įgyvendinimo didaktinėmis nuostatomis ir principais, mokinių pasiekimų ir pažangos vertinimo,
aplinkos kūrimo nuostatomis,  taikant nacionalinius mokinių pasiekimų patikrinimų testų mokykloje rezultatus.
	64. Bendrajai programai ir neformaliojo švietimo programoms įgyvendinti:
	64.1. 2018–2019 mokslo metais skiriamos ugdymo valandos, kai ugdymo valandos trukmė 1
klasėse – 35 min., 2–4 klasėse – 45 min.:

Dalykai
	Dalyko savaitinių pamokų skaičius	
	1 klasė	2 klasė	3 klasė	4 klasė	
1	2	3	4	5	
Mokinių skaičius klasėse	16	16	17	11	
Dorinis ugdymas (tikyba) 	1	1	1	1	
Lietuvių kalba (gimtoji) 	8	7	7 	7	
Užsienio kalba (anglų) 	-	2	2	2	
Matematika 	4	5	5 	4	
Pasaulio pažinimas 	2	2	2 	2	
Dailė ir technologijos 	2	2	2	2	
Muzika 	2	2	2	2	
Kūno kultūra 	2	2	2	2	
Choreografija	1		1	1	
Privalomų pamokų skaičius mokiniui 	22
(min.)	23
(min.)	24
(min.)	23
(min.)	
Valandos, skiriamos mokinių ugdymo (si) poreikiams tenkinti		1 
Šokis			
Neformalusis švietimas 	2	2	2	2	
Dalijamos į grupes					
Viso tarifikuojama	24	26	26	25	
101	

	65. Valandos mokinių ugdymo(si) poreikiams tenkinti skiriamos, įvertinus mokinių ugdymosi poreikius, atsižvelgiant į mokyklos iškeltus ugdymo prioritetus, spręstinas ugdymo problemas.
Valandos  naudojamos:
	65.1. kūno kultūrai 2 klasėje, kad šiam dalykui būtų skiriamos 3 ugdymo valandos per savaitę;
	65.2. individualioms ir grupinėms konsultacijoms, mokymosi pagalbai teikti (gabiems mokiniams, mokiniams, turintiems mokymosi sunkumų, esant žemiems mokymosi pasiekimams);
	65.3. techninei kūrybinei, gamtamokslinio tyrinėjimo ir eksperimentavimo, skaitymo gebėjimų    mokinių ugdomajai veiklai , padedančiai siekti Bendrosios programos tikslų.
	66. Dorinio ugdymo organizavimas:
	66.1. tėvų (globėjų) pageidavimu dvejiems mokslo metams parenkamas vienas iš dorinio ugdymo dalykų: etika arba tikyba;
	66.1.1. dorinio ugdymo dalyką mokiniui galima keisti kiekvienais mokslo metais pagal tėvų (globėjų) parašytą prašymą;
	66.1.2. mokykloje nesusidarius mokinių grupei etikai arba tikybai mokytis, sudaroma laikinoji grupė iš nemažiau kaip 7 mokinių.
	66.2. Kalbinis ugdymas:
	66.2.1. siekiant gerinti mokinių lietuvių kalbos pasiekimus, skaitymo, rašymo, kalbėjimo ir klausymo gebėjimai  ugdomi ir per kitų dalykų ar ugdymo sričių ugdomąsias veiklas (naudojant mokomąsias užduotis teksto suvokimo gebėjimams, mąstymui ugdyti, kreipiant dėmesį į kalbinę raišką ir rašto darbus).
	67. Užsienio kalbos mokymo organizavimas:
	67.1. Užsienio (anglų) kalbos mokoma  antraisiais – ketvirtaisiais pradinio ugdymo programos metais.
	68. Kūno kultūros ugdymo organizavimas:
	68.1. pradinėse klasėse viena kūno kultūros pamoka per savaitę skiriama choreografijai;
	68.2. specialiosios medicininės fizinio pajėgumo grupės organizuojamos:
	68.2.1. mokiniai dalyvauja pamokose su pagrindine grupe, bet pratimai ir krūvis jiems skiriami pagal gydytojo rekomendacijas;
	68.2.2. parengiamosios medicininės fizinio pajėgumo grupės mokiniams krūvis ir pratimai skiriami atsižvelgus į jų ligų pobūdį. Neskiriama ir neatliekama pratimų, kurie gali skatinti ligų paūmėjimą.
	69. Meninio ir technologinio ugdymo organizavimui  skiriama po 1 valandą per savaitę.
	70. Informacinės komunikacinės technologijos ugdymo procese naudojamos kaip ugdymo priemonė.
	71. Socialinis ir gamtamokslinis ugdymas:
	71.1. gamtamoksliniams gebėjimams ugdytis skiriama 1/2 pasaulio pažinimo dalykui skirto ugdymo laiko. 1/4 dalykui skiriamo laiko ugdymas  vykdomas tyrinėjimams palankioje aplinkoje, natūralioje gamtinėje  aplinkoje, laboratorijose;
	71.2. socialiniams gebėjimams ugdytis dalį (1/4) pasaulio pažinimo dalyko laiko skirti ugdymo procesą organizuojant socialinės, kultūrinės aplinkos pažinimui palankioje aplinkoje: visuomeninėse, bendruomenių, kultūros institucijose. 
	72. Matematinis ugdymas organizuojant matematinį ugdymą  vadovautis ne tik Bendrosios programos matematikos dalyko programa, bet ir nacionalinių bei tarptautinių mokinių pasiekimų tyrimų rekomendacijomis, naudoti informacines komunikacines technologijas, skaitmenines mokomąsias priemones.
II SKYRIUS
PAGRINDINIO UGDYMO PROGRAMOS VYKDYMAS
PIRMASIS SKIRSNIS
PAGRINDINIO UGDYMO PROGRAMOS VYKDYMO BENDROSIOS NUOSTATOS

73. Gimnazija, vykdydama pagrindinio ugdymo programą, vadovaujasi: Pagrindinio ugdymo
bendrosiomis programomis, Mokymosi formų ir mokymo organizavimo tvarkos aprašu, Ugdymo
programų aprašu ir kitais teisės aktais, reglamentuojančiais pagrindinio ugdymo programų vykdymą.
Mokiniui gali būti sudaromos sąlygos rinktis dalykų modulius pagal polinkius ir gebėjimus,
vadovaujantis Mokymosi krypčių pasirinkimo galimybių didinimo 14–19 metų mokiniams modelio
aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2008 m. kovo 15 d. įsakymu Nr. ISAK-715 „Dėl Mokymosi krypčių pasirinkimo galimybių didinimo 14–19 metų mokiniams modelio
aprašo patvirtinimo“ (toliau – Mokymosi krypčių pasirinkimo galimybių didinimo 14–19 metų
mokiniams modelio aprašas). 
74. Gimnazija nustato 2 mėnesių adaptacinį laikotarpį pradedantiems mokytis pagal pagrindinio ugdymo programos pirmąją dalį ir naujai atvykusiems mokiniams 2 savaičių. Per adaptacinio laikotarpio pirmą mėnesį mokinių pasiekimai ir pažanga pažymiais nevertinami, antrą mėnesį rašomi tik teigiami pažymiai.  
75. Gimnazija, formuodama ir įgyvendindama mokyklos ugdymo turinį: 
75.1. padidinamas lietuvių kalbos ir matematikos dalykams mokytis skiriamų pamokų skaičius I klasėse; 
75.2. ugdymo proceso dalis organizuojama projektine ar kitokia mokiniams patrauklia veikla  ne tik mokykloje. 
76. Pagrindinio ugdymo programos pamokos, skirtos mokinio ugdymo poreikiams tenkinti ir mokymosi pagalbai teikti, naudojamos mokymo(si) pasiekimams gerinti:
ilgalaikėms ir trumpalaikėms konsultacijoms,  diferencijuoto ugdymo turiniui įgyvendinti, projektinei ir kitai veiklai.

ANTRASIS SKIRSNIS
MOKYMOSI PAGAL UGDYMO SRITIS ORGANIZAVIMO YPATUMAI

77. Gimnazija, įgyvendindama pagrindinio ugdymo programos pirmąją dalį, užtikrina 
kalbėjimo, skaitymo, rašymo ir skaičiavimo gebėjimų ugdymą per visų dalykų pamokas:
77.1. priima reikiamus sprendimus dėl veiksmingų metodų mokinių kalbėjimo, skaitymo,
rašymo ir skaičiavimo gebėjimams tobulinti: dalyko užduotims naudoti tekstus, uždarojo
tipo testus papildyti atvirojo tipo klausimais, į kuriuos atsakant reikia argumentuoti, dalykinio rašymo
užduotimis ir naudoti skaitymo įgūdžių gerinimo strategijų metodus;
77.2. pagalbos mokiniui specialistai organizuoja pagalbos mokiniams, kuriems reikalinga pagalba skaitant, rašant, kalbant, skaičiuojant, teikimą  ir pažangos stebėjimą.
78. Gimnazijoje Pagrindinio ugdymo etninės kultūros bendrosios programos, patvirtintos Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2012 m. balandžio 12 d. įsakymu Nr. V-651 „Dėl Pagrindinio ugdymo etninės kultūros bendrosios programos ir vidurinio ugdymo etninės kultūros bendrosios programos patvirtinimo“ ir Ugdymo karjerai programos, patvirtintos Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2014 m. sausio 15 d. įsakymu Nr. V-72 „Dėl Ugdymo karjerai programos patvirtinimo“ įgyvendinamos integruojant į dalykų pamokas, klasės valandėlėse, vykdant projektinę veiklą ir profesinį veiklinimą.  
79. Ugdymo sričių įgyvendinimas. 
79.1. Dorinis ugdymas. Dorinio ugdymo dalyką (etiką ar tikybą) mokiniui iki 14 metų parenka tėvai (globėjai, rūpintojai), o nuo 14 metų mokinys savarankiškai renkasi pats. Siekiant užtikrinti mokymosi tęstinumą ir nuoseklumą, etiką arba tikybą  renkasi dvejiems metams (5– 6, 7–8, 9–10, gimnazijos I–II klasėms). 
79.2. Lietuvių kalba ir literatūra. Gimnazija, įgyvendindama ugdymo turinį:  
79.3. mokiniams, kurie nepasiekia lietuvių kalbos ir literatūros Pagrindinio ugdymo
bendrojoje programoje numatyto patenkinamo lygio, pašalinti mokymosi spragoms
skiriamos konsultacijos;
79.4. Užsienio kalbos. 
79.4.1. Užsienio kalbos, pradedamos mokytis pagal pradinio ugdymo programą, toliau mokomos kaip pirmosios iki pagrindinio ugdymo programos pabaigos.  
79.4.2. Antrosios užsienio kalbos mokoma nuo 6 klasės. Tėvai (globėjai, rūpintojai) mokiniui iki 14 metų parenka, o mokinys nuo 14 iki 16 metų tėvų (rūpintojų) sutikimu pats renkasi antrąją užsienio kalbą: rusų, vokiečių. 
79.4.3. Baigiant pagrindinio ugdymo programą organizuojama pirmos užsienio kalbos
pasiekimų patikrinimas centralizuotai parengtais kalbos mokėjimo lygio nustatymo testais (pateikiamais per duomenų perdavimo sistemą KELTAS). 
79.4.4. Pagrindinio ugdymo programoje užtikrinamas pradėtų mokytis užsienio kalbų
mokymosi tęstinumas. Keisti užsienio kalbą, nebaigus pagrindinio ugdymo programos, galima tik tokiu atveju, jeigu mokinio norimos mokytis užsienio kalbos pasiekimų lygis ne žemesnis, nei numatyta tos kalbos Bendrojoje programoje, arba jei mokinys yra atvykęs iš kitos Lietuvos ar užsienio mokyklos ir šiuo metu lankoma mokykla dėl objektyvių priežasčių negali sudaryti mokiniui galimybės toliau mokytis pradėtą kalbą. Gavus mokinio tėvų (globėjų, rūpintojų) sutikimą raštu, mokiniui sudaromos sąlygos pradėti mokytis užsienio kalbos, kurios mokosi klasė, ir įveikti programų skirtumus: 
79.4.4.1. vienerius mokslo metus jam skiriama ne mažiau nei viena papildoma užsienio kalbos pamoka per savaitę; 
79.4.4.2. susidarius mokinių grupei, kurios dydį numato mokykla, atsižvelgdama į mokymo
lėšas, visai grupei skiriamos dvi papildomos pamokos. 
79.4.5. Jei mokinys yra baigęs tarptautinės bendrojo ugdymo programos dalį ar visą programą, ir mokykla nustato, kad jo vienos užsienio kalbos pasiekimai yra aukštesni, nei numatyta Pagrindinio ugdymo bendrosiose programose, mokinio ir jo tėvų (globėjų, rūpintojų) pageidavimu mokykla įskaito mokinio pasiekimus ir konvertuoja pagal dešimtbalę vertinimo sistemą. 
79.4.6. Jeigu mokinys yra atvykęs iš kitos mokyklos ir, tėvams (globėjams, rūpintojams)
pritarus, pageidauja tęsti mokytis pradėtą kalbą, o mokykla neturi tos kalbos mokytojo: 
79.4.6.1. mokiniui sudaromos sąlygos lankyti užsienio kalbos pamokas kitoje mokykloje,
kurioje vyksta tos kalbos pamokos, suderinus su mokiniu, mokinio tėvais (globėjais, rūpintojais) ir su:
savininko teises ir pareigas įgyvendinančia  savivaldybės vykdomąja institucija (savivaldybės mokykla (biudžetinė įstaiga). Skiriant pamokų skaičių, vadovaujamasi Bendrųjų ugdymo planų 124 punktu; 
79.5. Matematika. 
79.5.1. Remiantis nacionalinių ir tarptautinių tyrimų duomenimis, mokinių matematikos žinių lygis yra nepakankamas, todėl skiriamas  didesnis dėmesys sprendžiant skaičių ir skaičiavimų, algebros ir geometrijos uždavinius. 
79.5.3. Nuolat stebi mokinių matematikos pasiekimus ir, remiantis duomenimis
(nacionalinių mokinių pasiekimų patikrinimų rezultatais), numato pagalbą mokiniams (užduotis ir metodus spragoms įveikti), kurių mokymosi pasiekimai žemi. Skiria pakankamai laiko uždavinių tekstų analizei, jų vizualizacijai, užrašymui matematiniais simboliais. 
79.5.4. Ugdant gabius matematikai mokinius ugdymo procesą labiau individualizuoja,
diferencijuoja, atsižvelgiant į mokinių gebėjimus pateikia įvairesnių, įdomesnių, įvairaus sunkumo ir
sudėtingumo užduočių, naudojasi nacionalinių olimpiadų, konkurso „Kengūra“ užduotimis (ir
sprendimų rekomendacijomis) ir kitais šaltiniais. 
79.5.5. Tikslingai naudojasi informacinėmis komunikacinėmis technologijomis, skaitmeninėmis mokomosiomis priemonėmis matematiniam ugdymui (rengiant ir naudojant interaktyviąsias užduotis, „GeoGebra“).
79.6. Informacinės technologijos 9–10 ir gimnazijos I–II klasių informacinių technologijų kursą sudaro privalomoji dalis ir vienas iš pasirenkamųjų programavimo pradmenų, kompiuterinės leidybos pradmenų arba tinklalapių kūrimo pradmenų modulių. Modulį renkasi mokinys. 
79.7. Gimnazija užtikrina, kad: 
79.7.1. Įgyvendinant numatytą gamtos mokslų turinį dėmesio skiriama gamtamoksliniams
tyrimams: stebėjimui, analizavimui, eksperimentavimui, modeliavimui, įvairioms praktinėms veikloms. Ugdymo procese mokiniai skatinami bendradarbiauti ir (ar) dirbti komandoje,
derinami įvairūs ugdymo metodai ir ugdymo inovacijos. Ugdymo turinyje daugiau dėmesio skirti gyvosios gamtos stebėjimui, mokslinių idėjų ir technologijų pritaikymui kasdieniame gyvenime.  
79.7.2. Gimnazija atsižvelgdama į finansiniu resursus, sudaro sąlygas, kad eksperimentiniams ir praktiniams įgūdžiams ugdyti būtų skiriama ne mažiau kaip 30–40 procentų dalykui skirtų pamokų per mokslo metus. Nesant sąlygų atlikti eksperimentus mokykloje, sudaromos sąlygos juos atlikti kitoje mokykloje, atviruose prieigos centruose ar kitose tam tinkamose aplinkose. 
79.8. Technologijos. 
79.8.1. Mokiniai, kurie mokosi pagal pagrindinio ugdymo programos pirmąją dalį (5–8
klasėse), kiekvienoje klasėje mokomi, proporcingai paskirstant laiką tarp: mitybos, tekstilės,
konstrukcinių medžiagų ir elektronikos technologijų programų. 
79.8.2. Mokiniams, pradedantiems mokytis pagal pagrindinio ugdymo programos antrąją dalį, technologijų dalykas prasideda nuo privalomo 17 valandų integruoto technologijų kurso. Šio kurso programos įgyvendinimas intensyvinamas per ekskursijas, susitikimus ir kt. veiklas.
79.8.3. Baigę integruoto technologijų kurso programą, mokiniai pagal savo interesus ir
polinkius renkasi vieną iš privalomų technologijų programų (mitybos, tekstilės, konstrukcinių
medžiagų, elektronikos, gaminių dizaino ir technologijų). 
79.9. Socialinis ugdymas. 
79.9.1. Per socialinio ugdymo dalykų pamokas mokymąsi rekomenduojama grįsti tiriamojo pobūdžio metodais, diskusijomis, bendradarbiavimu savarankiškai atliekamu darbu ir informacinėmis komunikacinėmis technologijomis. 
79.9.2. Siekiant gerinti gimtojo krašto ir Lietuvos valstybės pažinimą, atsižvelgiant į esamas galimybes, dalį istorijos ir geografijos pamokų rekomenduojama organizuoti netradicinėse aplinkose (muziejuose, lankytinose istorinėse vietose, vietos savivaldos institucijose, saugomų teritorijų lankytojų centruose), naudotis virtualiosiomis mokymosi aplinkomis. 
79.9.3. Laisvės kovų istorijai mokyti skiriama ne mažiau kaip 18 pamokų,
integruojant temas į istorijos, lietuvių kalbos ir pilietiškumo pagrindų pamokas. 
79.9.4. Dalyvavimas pilietinėse akcijose gali būti fiksuojamas kaip pilietiškumo pamoka. Mokiniams įrodymus apie dalyvavimą akcijose rekomenduojama kaupti.
79.10. Kūno kultūra. Kūno kultūrai skiriamos 2 valandas per savaitę, sudaromos sąlygos
papildomai rinktis jų pomėgius atitinkančias aktyvaus judėjimo pratybas per neformaliojo švietimo veiklą gimnazijoje ar neformaliojo vaikų švietimo įstaigoje. 
79.10.1. Kūno kultūrai mokytis sudaromos atskiros mergaičių ir berniukų grupės iš
paralelių ar gretimų klasių mokinių (5, 7, 8, I, IIab, IV klasėse). 
79.10.2. Specialiosios medicininės fizinio pajėgumo grupės mokiniams sudaroma galimybė rinktis fizinį aktyvumą. Gimnazija numato:
79.10.3.1. mokiniai dalyvauja pamokose su pagrindine grupe, bet pratimai ir krūvis jiems
skiriamas pagal gydytojo rekomendacijas ir atsižvelgiant į savijautą; 
79.10.3.2. tėvų (globėjų, rūpintojų) pageidavimu mokiniai gali lankyti sveikatos grupes gimnazijoje ir už jos ribų. 
79.10.3.3. Gimnazija mokiniams, atleistiems nuo kūno kultūros pamokų dėl sveikatos ir laikinai dėl ligos, siūlo judesio terapijos užsiėmimus.  
79.11. Meninis ugdymas. 
79.11.1. Meninio ugdymo dalykus sudaro dailės, muzikos ir šokio dalykai. 
79.11.2. Menų dalykų mokymą organizuoti  kitose erdvėse – kultūros įstaigose, netradicinėje aplinkoje, gamtoje ir kt. 
80. Pagrindinio ugdymo programai grupinio mokymosi forma kasdieniu  proceso organizavimo būdu įgyvendinti skiriamas pamokų skaičius per savaitę 2017–2018 mokslo metais:

UGDYMO  PLANAS  5–8 ir I–II kl.

Dalykai	5	6	7	8	Pagrindinio ugdymo programos 
I dalis	I	IIa	IIb	Pagrindinio ugdymo
programa
II dalis	Pagrindinio ugdymo programa	
Dorinis ugdymas	1	1	1	1	4	1	1	1	3	7	
Kalbos											
Lietuvių k. ir literatūra	5	5	5	5	20	4+1*	5	5	15	35	
Užsienio k. I-oji (anglų k.)	3	3	3	3	12	3	3	3	9	21	
Užsienio k. II-oji (rusų k.) 
(vokiečių k.)	-	2	2	2	6	2	2	2	6	12	
Matematika	4	4	4	4	16	3+1*	4	4	12	28	
Gamtamokslinis ugdymas									
Gamta ir žmogus	2	2			4					4	
Biologija			2	1	3	2	1	1	4	7	
Fizika			1	2	3	2	2	2	6	9	
Chemija				2	2	2	2	2	6	8	
Informacinės technologijos	1	1	1		3	1	1	1	3	6	
Socialinis ugdymas:											
Istorija	2	2	2	2	8	2	2	2	6	14	
Pilietiškumo pagrindai 						1	1	1	3	3	
Geografija		2	2	2	6	2	1	1	4	10	
Ekonomika ir verslumas						1			1	1	
								
Dailė	1	1	1	1	4	1	1	1	3	7	
Muzika	1	1	1	1	4	1	1	1	3	7	
Technologijos	2	2	1	2	7	1	1,5	1,5	4	11	
Kūno kultūra	2	2	2	2	8	2	2	2	6	14	
Choreografija	1				1					1	
Žmogaus sauga	1		1		2		0,5	0,5	1	3	
Viso	26
min	28
min	29
min	30
min	113	33
max	31
min	31
min	95	208	
Pamokos mokinio ugdymo poreikiams tenkinti *	Vokiečių kalbos moduliui
1	Vokiečių kalbos modului

1		Matematikos * ir lietuvių k. žinių gilinimas*	 Fizikos olimpiadinių uždavinių sprendimas;
Chemijos tyrimai;
IT programavimo, vokiečių kalbos moduliams po 1	5	5	
Neformalus švietimas
	2	2	2	2	8	2	3	3	8	16	
Mokinių skaičius klasėse	23	22	14	29		27	18	16			
Klasės 	5	6	7	8	Pagrindinio ugdymo programos I dalis	I	IIa	IIb	Pagrindinio ugdymo
programa
II dalis	Pagrindinio ugdymo programa	
Dalijamos į grupes

	Anglų k.,informatika,
Technologijos, kūno k.	Anglų,
 rusų k.
informatika,
technologijos, kūno k.	dorinis ugd. 	Anglų,
rusų k., technologijos, kūno k.	
	Anglų k., rusų k., informatika, kūno k., technologijos
	Informatika, technologijos, dorinis ugd.	Informatikatechnologijos, dorinis ugd.			
	3	8	8	7	23	1	1	8,5	10,5	34,5	
Tarifikuojama	31	38	39	39	144	35	39	45,5	118,5	265,5	
Socialinė-pilietinė veikla 	15	15	15	15		15	15	15			

III SKYRIUS
VIDURINIO UGDYMO PROGRAMOS VYKDYMAS

81. Vidurinio ugdymo programa vykdoma, vadovaujantis Vidurinio ugdymo bendrosiomis programomis, Ugdymo programų aprašu, Mokymosi formų ir mokymo organizavimo tvarkos aprašu, Geros mokyklos koncepcija, Bendraisiais ugdymo planais, gali būti atsižvelgiama į Mokymosi krypčių pasirinkimo galimybių didinimo 14–19 metų mokiniams modelio aprašą ir kt. 
82. Vidurinio ugdymo programos trukmė – dveji mokslo metai. Vidurinio ugdymo programos turinį sudaro: 
82.1. privaloma dalis: privalomi mokytis dalykai ir privalomai pasirenkami dalykai ir (ar) moduliai; 
82.2. laisvai pasirenkama dalis: pasirenkamieji dalykai, dalykų moduliai, brandos darbas. Pasirenkamieji dalykų moduliai neskaičiuojami kaip atskiri dalykai. 
83. Gimnazija nustato mokinio individualaus ugdymo plano struktūrą ir jo keitimo tvarką. 
84. Mokinys, vadovaudamasis Ugdymo programų aprašu, gimnazijos pasiūlymais ir atsižvelgdamas į tolesnius mokymosi planus, priima sprendimą, kokius dalykus ar modulius renkasi mokytis pagal vidurinio ugdymo programą, apsisprendžia dėl vieno brandos darbo rengimo ir kartu su mokytojais, padedant ir tėvams (globėjams), pasirengia individualų ugdymo planą. 
85. Mokinio pasirinkti mokytis dalykai tampa privalomi. Jeigu pasirinkto dalyko programos mokinys nebaigia ir nepasiekia joje numatytų pasiekimų – pripažįstama, kad jis jo nesimokė. 
86. Laikinosios grupės sudaromos iš nemažiau kaip 7 mokinių.
87. Mokiniui, atvykusiam iš kitos mokyklos, gimnazija turi užtikrinti galimybes įgyvendinti savo individualų ugdymo planą arba, nesant tam sąlygų, pasiūlyti keisti pasirinktus dalykus ar modulius. 
88. Gimnazija užtikrina, kad minimalus privalomų, privalomai ir laisvai pasirenkamų dalykų skaičius mokinio individualiame plane būtų ne mažesnis nei 8, o minimalus pamokų skaičius per savaitę – 28. 
89. Laikinosios grupės sudaromos III, IV gimnazijos klasėje matematikos, užsienio kalbos, gamtos ir socialiniams mokslams mokytis.

Lentelė. 2018–2019 m. m. III kl., 2019–2020 m. m. IV kl.

Dalykai 	III 	IV 	Kursas 	Iš viso val.	
1	2	3	4	5	
Dorinis ugdymas: tikyba, etika	1	1	1	1	-	2	
Kalbos 					
 Lietuvių kalba ir literatūra	5	5	Išplėstinis	10	
 Užsienio kalba (anglų)	3	3	3	3	B2	12	
Matematika 	4	5	Išplėstinis	9	
Matematika	3	3	Bendrasis	6	
Gamtos mokslai					
 Biologija	3	3	Išplėstinis	6	
 Biologija	2	2	Bendrasis	4	
 Fizika	3	4	Išplėstinis	7	
 Fizika	2	2	Bendrasis	4	
 Chemija	3	3	Išplėstinis	6	
 Chemija	2	2	Bendrasis	4	
Socialiniai mokslai					
 Istorija 	2	2	Bendrasis 	4	
 Istorija	3	3	Išplėstinis	6	
 Geografija	3	3	Išplėstinis	6	
 Geografija	2	2	Bendrasis	4	
Menai, technologijos, integruotas techn. kursas			
 Dailė	2	2	Bendrasis	4	
 Technologijos (taikomasis menas, amatai ir dizainas) 	2	2	Bendrasis	4	
Kūno kultūra					
Bendroji kūno kultūra	2	2	Bendrasis	4	
Pasirenkamieji dalykai					
Informacinės technologijos	1	1	Bendrasis	2	
Informacinės technologijos (programavimas)	2	2	Išplėstinis	4	
  Užsienio kalba II (rusų)	2	2	Bendrasis	4	
Iš viso pamokų:	55	55		110	
Pasirenkamieji dalykų moduliai: 					
  Lietuvių k.	1	1		2	
  Anglų k. 	1	1	1	1	
  Matematika	1	1		2		4	
  Istorija	1	1		2	
  Biologija	1	1		2	
  Chemija	1	1		2	
  Fizika	1	1		2	
  Informatika	1	1		2	
Iš viso	9	9		18	
  Neformalus švietimas	3	3		6	
  Iš viso	67	67		134	
Tarifikuojama	67	67		134	

Lentelė. 2017–2018 m. m. III kl., 2018–2019 m. m. IV kl.

Dalykai 	IIIa    IIIb 	IVa    IVb 	Kursas 	Iš viso val.	
1	2	3	4	5	
Dorinis ugdymas: tikyba, etika	1	1	1	1	-	4	
Kalbos 					
 Lietuvių kalba	5	5	5	5	Išplėstinis	20	
 Užsienio kalba (anglų)	3	3	3	3	B1\B2	12	
Matematika 	4	5	Išplėstinis	9	
Matematika	3	3	Bendrasis	6	
Gamtos mokslai					
 Biologija	3	3	Išplėstinis	6	
 Fizika	3	4	Išplėstinis	7	
 Fizika	2	2	Bendrasis	4	
 Chemija	3	3	Išplėstinis	6	
Socialiniai mokslai					
 Istorija 	2	2	Bendrasis 	4	
 Istorija	3	3	Išplėstinis	6	
 Geografija	2	2	Bendrasis	4	
Menai, technologijos, integruotas techn. kursas			
  Dailė	2	2	Bendrasis	4	
  Technologijos (taikomasis menas, amatai ir dizainas)	2	2	Bendrasis	4	
Kūno kultūra					
  Bendroji kūno kultūra	2	2	2	2	Bendrasis	8	
Pasirenkamieji dalykai					
  Informacinės technologijos	1	1	Bendrasis	2	
  Braižyba	1	1	Bendrasis	2	
  Užsienio kalba II (rusų)	2	2	B1	4	
Iš viso pamokų:	55	57		112	
Pasirenkamieji dalykų moduliai: 					
  Lietuvių k.	1	1	1	1		4	
  Anglų k. 	1	1	1	1		4	
  Matematika	1	1		2	
  Istorija	1	1		2	
  Biologija	1	1		2	
  Fizika	1	1		2	
 Chemija	1	1		2	
Brandos darbas	0,5			0,5	
Iš viso	9,5	9		18,5	
Neformalus švietimas	3	3	3	3		12	
Iš viso	67,5	69		136,5	
Dalijama į grupes	Informatika	Informatika			
	1	1		2	
Tarifikuojama	68,5	70		138,5	

	90.  Ekonomikai ir verslumui skiriama valanda susiformavus mokinių grupei.

IV SKYRIUS
MOKINIŲ, TURINČIŲ SPECIALIŲJŲ UGDYMOSI POREIKIŲ (IŠSKYRUS ATSIRANDANČIUS DĖL IŠSKIRTINIŲ GABUMŲ), UGDYMO ORGANIZAVIMAS
PIRMASIS SKIRSNIS
BENDROSIOS NUOSTATOS

91. Gimnazija, rengdama gimnazijos ir mokinio individualųjį ugdymo planą, sudaro sąlygas mokiniui, turinčiam specialiųjų ugdymosi poreikių, gauti kokybišką ir poreikius atitinkantį ugdymą ir būtiną švietimo pagalbą. 
92. Gimnazija mokinio, turinčio specialiųjų ugdymosi poreikių, ugdymą organizuoja vadovaudamasi Mokinių, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, ugdymo organizavimo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2011 m. rugsėjo 30 d. įsakymu Nr. V-1795 „Dėl Mokinių, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, ugdymo organizavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, ir atsižvelgia į: 
92.1. formaliojo švietimo programą; 
92.2. mokymosi formą ir mokymo proceso organizavimo būdą; 
92.3. individualizuoto ugdymo ir švietimo pagalbos reikmę, vykdydama švietimo pagalbos specialistų, mokyklos vaiko gerovės komisijos, pedagoginių psichologinių ar švietimo pagalbos tarnybų rekomendacijas; 
92.4. mokyklos galimybes (specialistų komanda, mokymo(si) aplinka, mokymo ir švietimo pagalbos lėšos). 
93. Gimnazija, pritaikydama ugdymo planą mokinio reikmėms ir vadovaudamasi Bendrųjų ugdymo planų 124, 143 punktuose nurodytu pagrindinio ar vidurinio ugdymo dalykų programoms įgyvendinti skiriamų savaitinių pamokų skaičiumi: 
93.1. iki 30 procentų koreguoja dalykų programoms įgyvendinti skiriamų savaitinių pamokų skaičių (nemažindama nustatyto mokiniui minimalaus pamokų skaičiaus per savaitę); 
93.2. planuoja specialiąsias pamokas ir (ar) didina pamokų, skirtų ugdymo sričiai, socialinei veiklai, ugdymui profesinei karjerai, medijų ir informaciniam raštingumui ir t. t., skaičių, siekiant plėtoti asmens kompetencijas ir tenkinti ugdymosi poreikius; 
93.3. keičia specialiųjų pamokų, pratybų ir individualiai pagalbai skiriamų valandų (pamokų) skaičių per mokslo metus, atsižvelgdama į mokinio reikmes, švietimo pagalbos specialistų, vaiko gerovės komisijos ir pedagoginės psichologinės ar švietimo pagalbos tarnybos rekomendacijas; 
93.4. keičia pamokų trukmę, dienos ugdymo struktūrą, atsižvelgdama į mokinio galias ir sveikatą, poilsio poreikį, keliamus individualius ugdymo tikslus; 
93.5. formuoja nuolatines ar laikinąsias grupes, pogrupius iš tos pačios ar skirtingų klasių mokinių. 

ANTRASIS SKIRSNIS
INDIVIDUALAUS UGDYMO PLANO RENGIMAS

94. Individualus ugdymo planas rengiamas: 
94.1. atsižvelgiant į mokinio specialiuosius ugdymosi poreikius, pedagoginės psichologinės ar švietimo pagalbos tarnybos rekomendacijas, ugdymo programą, ugdymo formą ir mokymo organizavimo būdą; 
94.2. kai mokiniui pagal pedagoginės psichologinės ar švietimo pagalbos tarnybos ir mokyklos vaiko gerovės komisijos rekomendacijas tam tikru laikotarpiu reikia intensyvios švietimo pagalbos. 
95. Pritaikant bendrąjį gimnazijos ar klasės ugdymo planą individualioms mokinio ugdymosi reikmėms, galima: 
95.1. besimokantį pagal individualizuotą pagrindinio ugdymo programą pagrindinio ugdymo programoje prasidedančių dalykų pradėti mokyti metais vėliau, juos sieti su praktiniais mokinio interesais, kasdiene gyvenimo patirtimi; mokymas gali būti organizuojamas atskiromis veiklomis; 
95.2. besimokančiam pagal individualizuotą pagrindinio ugdymo programą, vietoje kelių vienos srities dalykų siūloma integruotos tų dalykų pamokos, dalykų moduliai, projektinės veiklos, skirtos esminėms srities dalykų ir bendrosioms kompetencijoms įgyti. 
96. Mokiniui, kuris mokosi pagal pritaikytą bendrojo ugdymo programą, individualus ugdymo planas sudaromas vadovaujantis Bendrųjų ugdymo planų 124 ir 143 punktuose dalykų programoms įgyvendinti nurodomų savaitinių pamokų skaičiumi, kuris gali būti koreguojamas iki 20 procentų. Bendras pamokų ir neformaliojo švietimo pamokų skaičius gali būti mažinamas ar didinamas 1 ar 2 pamokomis.
97. Bendrojo ugdymo dalykų programas pritaiko mokytojas, atsižvelgdamas į mokinio gebėjimus ir galias, specialiojo pedagogo ir Vaiko gerovės komisijos narių rekomendacijas.

TREČIASIS SKIRSNIS
MOKINIŲ, TURINČIŲ SPECIALIŲJŲ UGDYMOSI POREIKIŲ,
MOKYMOSI PASIEKIMŲ IR PAŽANGOS VERTINIMAS

98. Mokinio, kuris mokosi pagal bendrojo ugdymo programą, mokymosi pasiekimai ir pažanga vertinami pagal bendrosiose programose numatytus pasiekimus ir vadovaujantis Bendrųjų ugdymo planų 44–55 punktų nuostatomis. 
99. Mokinio, kuriam bendrojo ugdymo programa pritaikoma, mokymosi pažanga ir pasiekimai ugdymo procese vertinami pagal bendrojoje programoje numatytus pasiekimus, aptarus su mokiniu, jo tėvais (globėjais, rūpintojais), švietimo pagalbą teikiančiais specialistais, kokiais aspektais bus pritaikomas ugdymo turinys (ko sieks ir mokysis mokinys, kaip bus mokoma(si), kokie bus mokinio mokymosi pasiekimų vertinimo ir pa(si)tikrinimo būdai, kokiomis mokymo(si) priemonėmis bus naudojamasi). 
100. Dėl mokinio, kuris mokosi pagal individualizuotą pagrindinio ugdymo programą arba Socialinių įgūdžių ugdymo programą, mokymosi pasiekimų vertinimo (būdų, periodiškumo) ir įforminimo yra susitarta Gimnazijos Mokinių pažangos ir pasiekimų vertinimo, informavimo ir lankomumo apskaitos tvarkos apraše, patvirtintame Klaipėdos r. Veiviržėnų gimnazijos direktoriaus 2013-01-31 įsakymu Nr. V-23.
 
KETVIRTASIS SKIRSNIS
SPECIALIOSIOS PEDAGOGINĖS IR SPECIALIOSIOS PAGALBOS MOKINIAMS TEIKIMAS

101. Specialiosios pedagoginės ir specialiosios pagalbos paskirtis – didinti ugdymo veiksmingumą. 
102. Gimnazija specialiąją pedagoginę ir specialiąją pagalbą mokiniui teikia vadovaudamasi teisės aktais ir įgyvendindama pedagoginės psichologinės ar švietimo pagalbos tarnybos ir mokyklos vaiko gerovės komisijos rekomendacijas. 
103. Specialioji pedagoginė pagalba teikiama: 
103.1. vadovaujantis Specialiosios pedagoginės pagalbos teikimo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2011 m. liepos 8 d. įsakymu Nr. V-1228 „Dėl Specialiosios pedagoginės pagalbos teikimo tvarkos aprašo patvirtinimo“; 
103.2. ugdymo proceso metu ar pasibaigus ugdymo procesui, atsižvelgiant į mokinio galias, keliamus ugdymo(si) tikslus, tenkinant jo reikmes. Siekiant įtraukties į bendrą ugdymo procesą ir teikiant pagalbą pamokoje, klasėje pasirenkami kuo mažiau stigmatizuojantys ugdymo ir švietimo pagalbos teikimo būdai; 
103.3. specialiųjų pratybų forma: individualių, mažoms grupelėms (2–4 mokiniai), grupėms (5–8 mokiniai). Mokiniams, turintiems didelių ir labai didelių specialiųjų ugdymosi poreikių, pagalba yra teikiama per specialiąsias pamokas. 

PENKTASIS SKIRSNIS
MOKINIŲ, TURINČIŲ SPECIALIŲJŲ UGDYMOSI POREIKIŲ, MOKYMAS NAMIE

104. Mokinio, turinčio specialiųjų ugdymosi poreikių, mokymą namie savarankišku ar nuotoliniu mokymo proceso organizavimo būdu organizuoja gimnazija pagal vaiko gerovės komisijos ir pedagoginės psichologinės ar švietimo pagalbos tarnybos, gydytojų rekomendacijas sudariusi individualų ugdymo planą mokymosi namie laikotarpiui. 

_____________________________

SUDERINTA
Klaipėdos rajono Veiviržėnų gimnazijos 2018-06-28    
Mokytojų tarybos posėdžio protokoliniu nutarimu ( protokolas Nr. V6-7)